Prečišćeni tekst Zakona o javnim izvršiteljima obuhvata sljedeće propise:
1. Zakon o javnim izvršiteljima ("Službeni list Crne Gore", br. 061/11 od 23.12.2011),
2. Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o javnim izvršiteljima ("Službeni list Crne Gore", br. 022/17 od 03.04.2017),
3. Zakon o dopunama Zakona o javnim izvršiteljima ("Službeni list Crne Gore", br. 017/19 od 19.03.2019), u kojima je naznačen njihov dan stupanja na snagu.
ZAKON
O JAVNIM IZVRŠITELJIMA
("Službeni list Crne Gore", br. 061/11 od 23.12.2011, 022/17 od 03.04.2017, 017/19 od 19.03.2019)
I. OSNOVNE ODREDBE
Predmet
Član 1
Ovim zakonom uređuje se organizacija javnih izvršitelja koji vrše poslove u postupku sprovođenja izvršenja i obezbjeđenja (u daljem tekstu: izvršiteljska djelatnost), njihovo imenovanje i druga pitanja od značaja za obavljanje izvršiteljske djelatnosti.
Javna služba
Član 2
Javni izvršitelj obavlja izvršiteljsku djelatnost kao javnu službu, samostalno, profesionalno i kao isključivo zanimanje, u skladu sa zakonom kojim se uređuje izvršenje i obezbjeđenje i ovim zakonom.
Vršenje drugih poslova
Član 3
Javni izvršitelj može da se bavi naučnom, nastavnom, kulturnom, umjetničkom i sportskom djelatnošću i da stiče prihode od autorskih, patentnih i sličnih prava, intelektualne i industrijske svojine.
Zabrana diskriminacije
Član 3a
Javni izvršitelj ne smije u obavljanju poslova vršiti diskriminaciju po osnovu: rase, boje kože, nacionalne pripadnosti, društvenog i etničkog porijekla, veze sa nekim manjinskim narodom ili manjinskom nacionalnom zajednicom, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili drugog mišljenja, pola, rodnog identiteta, seksualne orijentacije, zdravstvenog stanja, invaliditeta, starosne dobi, imovnog stanja, pripadnosti grupi ili pretpostavci o pripadnosti grupi, političkoj partiji ili drugoj organizaciji, kao i drugih ličnih svojstava.
Upotreba rodno osjetljivog jezika
Član 4
Izrazi koji se u ovom zakonu koriste za fizička lica u muškom rodu podrazumijevaju iste izraze u ženskom rodu.
Javni izvršitelji su dužni da u aktima koje donose koriste riječi u rodu kojem pripada lice na koje se ti akti odnose.
II. ORGANIZACIJA JAVNIH IZVRŠITELJA
Službeno područje
Član 5
Javnom izvršitelju se određuje službeno područje i službeno sjedište.
Javni izvršitelj obavlja izvršiteljsku djelatnost na svom službenom području koje obuhvata područje osnovnog suda u kojem se nalazi službeno sjedište javnog izvršitelja.
Na osnovu izvršne isprave Privrednog suda Crne Gore izvršenje određuje i sprovodi javni izvršitelj na čijem području se nalazi prebivalište, odnosno sjedište izvršnog dužnika.
Ako se zakonom ukine sud na čijem je području javni izvršitelj imao svoje sjedište, kao službeno područje javnog izvršitelja odrediće se područje suda na koji je prešla nadležnost suda koji je ukinut.
Prilikom sprovođenja izvršenja i sprovođenja obezbjeđenja javni izvršitelj može preduzimati radnje van svog službenog područja.
Ministar nadležan za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: ministar) može odrediti da javni izvršitelj vrši poslove i izvan svog službenog područja, ako to zahtijevaju objektivne potrebe stanovništva, a na predlog Komore javnih izvršitelja (u daljem tekstu: Komora).
Ravnomjerna zastupljenost
Član 5a
Izvršenje u predmetima u kojima je izvršni povjerilac državni organ, organ državne uprave, organ lokalne samouprave, ustanova i drugo pravno lice koje vrši javna ovlašćenja ili privredno društvo u kojem je država većinski vlasnik kapitala, određuje i sprovodi javni izvršitelj sa službenog područja iz člana 5 ovog zakona, pri čemu se mora voditi računa o ravnomjernoj zastupljenosti javnih izvršitelja.
Ravnomjernu zastupljenost javnih izvršitelja obezbjeđuje Komora kojoj izvršni povjerilac iz stava 1 ovog člana podnosi zahtjev za određivanje javnog izvršitelja koji će odlučivati u postupku izvršenja i sprovoditi izvršenje po predlogu za izvršenje tog izvršnog povjerioca.
Zahtjev iz stava 2 ovog člana podnosi se Komori elektronskim putem.
Ravnomjernu zastupljenost javnih izvršitelja u smislu stava 1 ovog člana Komora obezbjeđuje na način što dnevno primljene zahtjeve iz stava 2 ovog člana raspoređuje po abecednom redu ličnog imena javnih izvršitelja sa istog službenog područja.
Dnevni raspored javnih izvršitelja sačinjen u skladu sa stavom 4 ovog člana Komora dostavlja prvog narednog radnog dana svim javnim izvršiteljima sa službenog područja koji su nadležni da postupaju na tom području.
Obavještenje o određivanju javnog izvršitelja koji će postupati po zahtjevu iz stava 2 ovog člana Komora dostavlja podnosiocu zahtjeva narednog dana od dana dostavljanja zahtjeva, elektronskim putem.
O primljenim zahtjevima iz stava 2 ovog člana Komora vodi evidenciju.
Broj mjesta javnih izvršitelja
Član 6
Broj mjesta javnih izvršitelja za određeno službeno područje i službeno sjedište na istom službenom području određuje organ državne uprave nadležan za poslove pravosuđa (u daljem tekstu: Ministarstvo), tako da se za teritoriju opštine na svakih započetih 25.000 stanovnika određuje po jedno mjesto javnog izvršitelja.
Izuzetno, Ministarstvo može, ako se značajno poveća broj predmeta izvšenja, odrediti i veći broj mjesta javnih izvršitelja.
Ako zbog malog broja stanovnika i broja predmeta izvršenja na određenom službenom području nije opravdano imenovati javnog izvršitelja za to područje ili ukoliko nema prijavljenih kandidata za određeno službeno područje, ministar će za obavljanje izvršiteljske djelatnosti na tom području odrediti javnog izvršitelja sa drugog službenog područja.
Zamjenik javnog izvršitelja
Član 7
Javni izvršitelj može imati jednog ili više zamjenika.
Zamjenik javnog izvršitelja (u daljem tekstu: zamjenik) može obavljati sve poslove u vezi izvršenja i obezbjeđenja kao i javni izvršitelj.
Radno vrijeme
Član 8
Radno vrijeme javnog izvršitelja propisuje Ministarstvo.
Javni izvršitelj može, po potrebi, obaviti službenu radnju i van utvrđenog radnog vremena.
Pravilnik
Član 9
Vrstu, oblik, sadržaj, način vođenja i čuvanja upisnika, knjiga i spisa, kao i druga pitanja koja su od značaja za rad, organizaciju i unutrašnje poslovanje javnih izvršitelja bliže se uređuju propisom Ministarstva.
III. IMENOVANJE JAVNIH IZVRŠITELJA I USLOVI ZA OBAVLJANJE IZVRŠITELJSKE DJELATNOSTI
Uslovi za imenovanje javnog izvršitelja
Član 10
Za javnog izvršitelja može biti imenovano lice:
   1) koje je crnogorski državljanin;
   2) koje ima opštu zdravstvenu i poslovnu sposobnost;
   3) koje je završilo pravni fakultet, VII1 nivo kvalifikacije obrazovanja;
   4) koje ima najmanje pet godina radnog iskustva na pravnim poslovima;
   5) koje je položilo pravosudni ispit i ispit za javnog izvršitelja;
   6) koje nije osuđivano za krivično djelo na bezuslovnu kaznu zatvora od najmanje šest mjeseci ili za krivično djelo koje ga čini nedostojnim za obavljanje izvršiteljske djelatnosti ili se protiv njega ne vodi krivični postupak za krivično djelo za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti;
   7) nad kojim se, kao preduzetnikom, ortačkim društvom čiji je član ili komanditnim društvom čiji je član u svojstvu komplementara, ne vodi stečajni postupak.
Izuzetno od stava 1 tačka 1 ovog člana za javnog izvršitelja može biti imenovano lice koje je državljanin države članice Evropske unije.
Za javnog izvršitelja ne može biti imenovano lice koje je razriješeno kao javni izvršitelj, notar, sudija ili državni tužilac.
Javni konkurs
Član 11
Za imenovanje javnog izvršitelja Ministarstvo objavljuje i sprovodi javni konkurs.
Konkurs za imenovanje javnog izvršitelja objavljuje se u "Službenom listu Crne Gore" i najmanje u jednom od dnevnih štampanih medija.
U konkursu mora biti naznačeno službeno područje za koje se javni izvršitelj imenuje i službeno sjedište, kao i broj mjesta javnih izvršitelja.
Prijava na konkurs podnosi se Ministarstvu, u roku od 15 dana od dana objavljivanja konkursa.
Uz prijavu iz stava 4 ovog člana kandidat je dužan da podnese dokumentaciju kojom potvrđuje da ispunjava uslove iz člana 10 ovog zakona.
Odluka o imenovanju javnog izvršitelja
Član 12
Odluku o imenovanju javnog izvršitelja donosi ministar.
Odluka iz stava 1 ovog člana dostavlja se javnom izvršitelju i objavljuje u "Službenom listu Crne Gore".
Odluka iz stava 1 ovog člana je konačna i protiv nje se može pokrenuti upravni spor.
Zakletva
Član 13
Javni izvršitelj polaže zakletvu pred ministrom, najkasnije u roku od 30 dana od dana imenovanja.
Tekst zakletve glasi: "Zaklinjem se da ću poslove javnog izvršitelja vršiti savjesno, pošteno i nepristrasno u skladu sa Ustavom i zakonima Crne Gore."
Kancelarija javnog izvršitelja
Član 14
Javni izvršitelj mora obezbijediti poslovni prostor i opremu za rad kancelarije u kojoj će obavljati izvršiteljsku djelatnost.
Kancelarija javnog izvršitelja mora imati istaknutu tablu koja sadrži: Grb Crne Gore, naziv Crna Gora, oznaku zvanja "javni izvršitelj", lično ime javnog izvršitelja i sjedište.
Ispunjenost uslova iz stava 1 ovog člana utvrđuje Komisija koju obrazuje Ministarstvo i o tome sačinjava zapisnik.
Uslove u pogledu prostora i opreme iz stava 1 ovog člana propisuje Ministarstvo.
Zajednička kancelarija
Član 14a
Dva ili više javnih izvršitelja sa istog službenog područja mogu obavljati djelatnost u zajedničkoj kancelariji, uz odobrenje ministra, po prethodno pribavljenom mišljenju Komore.
Bliži uslovi za obavljanje izvršiteljske djelatnosti u zajedničkoj kancelariji u smislu stava 1 ovog člana, propisuju se propisom iz člana 9 ovog zakona.
Osiguranje
Član 15
Javni izvršitelj je dužan da sa osiguravajućim društvom zaključi ugovor o osiguranju od odgovornosti za štetu učinjenu prilikom vršenja izvršiteljske djelatnosti, osiguranju prostorija i opreme, kao i predmeta koji su mu povjereni na čuvanje u skladu sa zakonom kojim se uređuje izvršenje i obezbjeđenje.
Komora može sa osiguravajućim društvom zaključiti kolektivni ugovor o osiguranju iz stava 1 ovog člana. U tom slučaju javni izvršitelji su dužni da plaćaju Komori naknadu za osiguranje od odgovornosti.
Najniži iznos osiguranja se određuje u visini od najmanje 120 prosječnih zarada u Crnoj Gori prema podacima organa uprave nadležnog za poslove statistike.
Pečat i štambilj javnog izvršitelja
Član 16
Javni izvršitelj ima pečat i štambilj koji sadrži naziv "Crna Gora", Grb Crne Gore, oznaku zvanja "javni izvršitelj", lično ime javnog izvršitelja i sjedište.
Tekst pečata javnog izvršitelja ispisuje se u skladu sa zakonom kojim se uređuju pečati državnih organa.
Otisak pečata i potpisa javnog izvršitelja ovjerava predsjednik osnovnog suda na čijem području javni izvršitelj ima sjedište.
Nakon polaganja zakletve, javni izvršitelj deponuje ovjereni otisak pečata i ovjereni potpis kod Ministarstva i Komore.
Pečat i štambilj javni izvršitelj može upotrebljavati tek nakon stupanja na dužnost i samo za radnje koje je preduzeo u granicama svojih zakonskih ovlašćenja.
Službena legitimacija javnog izvršitelja
Član 17
Javni izvršitelj i zamjenik imaju službenu legitimaciju koju obavezno pokazuju tokom vršenja poslova iz okvira svojih ovlašćenja.
Legitimaciju javnom izvršitelju i zamjeniku izdaje Ministarstvo.
Oblik i sadržaj legitimacije javnog izvršitelja i zamjenika, način izdavanja i oduzimanja propisuje Ministarstvo.
Početak obavljanja izvršiteljske djelatnosti
Član 18
Javni izvršitelj je dužan da, u roku od dva mjeseca od polaganja zakletve, Ministarstvu dostavi dokaz da je prestao da obavlja poslove koje je do tada obavljao, da je zaključio ugovor o osiguranju, obezbijedio poslovni prostor i opremu za kancelariju, da je otvorio poseban račun kod banke u skladu sa članom 41 ovog zakona, kao i da je deponovao ovjereni otisak službenog pečata i svoj ovjeren potpis.
Dan početka obavljanja izvršiteljske djelatnosti određuje ministar i o tome dostavlja obavještenje javnom izvršitelju i Komori.
Uz obavještenje Ministarstvo Komori dostavlja dokaze o činjenicama iz člana 10 ovog zakona, kao i zapisnik o ispunjenosti uslova u pogledu poslovnog prostora i opreme za kancelariju.
Poništenje odluke o imenovanju
Član 19
Smatra se da javni izvršitelj nije imenovan, ako:
   1) odbije da položi zakletvu;
   2) bez opravdanih razloga se ne odazove pozivu za polaganje zakletve;
   3) u roku iz člana 18 stav 1 ovog zakona ne dostavi dokaze o ispunjavanju propisanih uslova za početak rada;
   4) ne počne sa obavljanjem izvršiteljske djelatnosti na dan koji mu je određen.
U slučajevima iz stava 1 ovog člana ministar donosi odluku o poništenju odluke o imenovanju javnog izvršitelja.
Protiv odluke iz stava 2 ovog člana može se pokrenuti upravni spor.
Odluka iz stava 2 ovog člana objavljuje se u "Službenom listu Crne Gore".
Imenovanje zamjenika
Član 20
Za zamjenika može biti imenovano lice koje ispunjava uslove iz člana 10 ovog zakona.
Zamjenika imenuje ministar, na predlog javnog izvršitelja, a po prethodno pribavljenom mišljenju Komore.
Odluka o imenovanju zamjenika je konačna i protiv nje se može pokrenuti upravni spor.
Lice imenovano za zamjenika danom polaganja zakletve stupa na dužnost i zasniva radni odnos kod javnog izvršitelja.
Prava i dužnosti zamjenika javnog izvršitelja
Član 21
Zamjenik potpisuje odluke koje donosi tokom obavljanja radnji izvršenja i obezbjeđenja potraživanja svojim imenom i nazivom "Zamjenik javnog izvršitelja".
Prilikom sprovođenja radnji izvršenja i obezbjeđenja zamjenik koristi pečat i štambilj javnog izvršitelja u čije ime postupa.
Prilikom sprovođenja radnji izvršenja i obezbjeđenja zamjenik koristi legitimaciju sa svojim imenom i zvanjem "Zamjenik javnog izvršitelja".
Odredbe ovog zakona o polaganju zakletve, izgledu i sadržaju legitimacije, vršenju poslova, obuci, disciplinskoj odgovornosti i disciplinskom postupku, nadzoru nad radom i razrješenju javnog izvršitelja shodno se primenjuju i na zamjenika.
Vršilac dužnosti javnog izvršitelja
Član 22
U slučaju duže spriječenosti da obavlja izvršiteljsku djelatnost zbog bolesti, ili drugih razloga odsustva, javni izvršitelj predlaže vršioca dužnosti iz reda svojih zamjenika, drugih javnih izvršitelja i njihovih zamjenika, koji će privremeno preuzeti poslove do njegovog povratka, o čemu odlučuje ministar.
U slučaju smrti javnog izvršitelja i prestanka obavljanja izvršiteljske djelatnosti ministar će, po službenoj dužnosti, po pribavljenom mišljenju Komore, odrediti vršioca dužnosti između drugih javnih izvršitelja ili njihovih zamjenika, sa istog ili najbližeg službenog područja, do imenovanja novog javnog izvršitelja.
U slučaju privremenog udaljenja iz člana 62 ovog zakona ministar će po službenoj dužnosti, po pribavljenom mišljenju Komore, odrediti vršioca dužnosti između drugih javnih izvršitelja ili njihovih zamjenika, sa istog ili najbližeg službenog područja, do okončanja postupka, odnosno imenovanja novog javnog izvršitelja.
Prava i obaveze vršioca dužnosti
Član 23
U slučaju iz člana 22 ovog zakona vršilac dužnosti će privremeno preuzeti spise predmeta, finansijske knjige i upisnik primljenih predloga za određivanje i sprovođenje izvršenja i drugih zahtjeva, kao i isprave i predmete od vrijednosti koji su mu povjereni i nastaviti da obavlja preuzete poslove za svoj račun, pri čemu je ovlašćen da vrši isplate sa računa iz člana 41 ovog zakona, u skladu sa ovim zakonom.
Vršilac dužnosti će stranke i učesnike u postupku obavijestiti odmah o preuzimanju poslova.
Stranka ima pravo da prilikom obračuna troškova sa vršiocem dužnosti uračuna predujam koji je platila javnom izvršitelju prije nego što je vršenje poslova preuzeo vršilac dužnosti.
Vršilac dužnosti koji je određen u skladu sa članom 22 stav 2 ovog zakona preuzete spise predmeta, finansijske knjige i upisnik primljenih predloga za određivanje i sprovođenje izvršenja i drugih zahtjeva, kao i isprave i predmete od vrijednosti predaće javnom izvršitelju koji je imenovan na mjesto javnog izvršitelja koji je prestao da obavlja izvršiteljsku djelatnost.
Način preuzimanja spisa predmeta, finansijskih knjiga, upisnika primljenih predloga za određivanje i sprovođenje izvršenja i drugih zahtjeva, kao i isprava i predmeta od vrijednosti koji su mu povjereni utvrđuje se aktom iz člana 9 ovog zakona.
Zaposleni kod javnog izvršitelja
Član 24
Javni izvršitelj može da zaposli lica koja će da obavljaju stručne i administrativne poslove za njegove potrebe.
Javni izvršitelj može ovlastiti zaposleno lice da, u njegovo ime i za njegov račun, sprovede pojedine radnje izvršenja i obezbjeđenja.
Komora utvrđuje kriterijume za zaradu lica iz stava 1 ovog člana.
Na zaposlene kod javnog izvršitelja, u pogledu njihovih prava, obaveza i odgovornosti, primjenjuju se opšti propisi o radu.
Pripravnici
Član 25
Pripravnik kod javnog izvršitelja može biti lice koje je završilo pravni fakultet VII1 nivo kvalifikacije obrazovanja.
Pripravniku počinje da teče pripravnički staž od dana njegovog upisa u imenik pripravnika koji vodi Komora i traje četiri godine.
Upis u imenik javnih izvršitelja
Član 26
Danom početka obavljanja izvršiteljske djelatnosti vrši se upis javnog izvršitelja u Imenik javnih izvršitelja, na osnovu obavještenja i dokaza iz člana 18 ovog zakona.
Podatke o upisu i početku obavljanja izvršiteljske djelatnosti Komora objavljuje u "Službenom listu Crne Gore".
Javni izvršitelj ne može otpočeti sa vršenjem poslova prije dana koji je određen kao dan početka obavljanja izvršiteljske djelatnosti.
Sadržaj Imenika javnih izvršitelja
Član 27
Imenik javnih izvršitelja sadrži sljedeće podatke:
   1) redni broj upisa;
   2) lično ime javnog izvršitelja;
   3) jedinstveni matični broj;
   4) službeno područje, službeno sjedište i adresu;
   5) poreski identifikacioni broj;
   6) broj i datum odluke o imenovanju;
   7) datum polaganja zakletve;
   8) datum početka obavljanja izvršiteljske djelatnosti;
   9) disciplinske mjere izrečene javnom izvršitelju;
   10) datum razrješenja;
   11) datum prestanka obavljanja djelatnosti.
Podaci iz stava 1 ovog člana upisuju se i za zamjenika, osim podataka o poreskom identifikacionom broju, službenom području i službenom sjedištu.
Javni izvršitelj, odnosno zamjenik dužan je da, u roku od osam dana, prijavi promjene podataka unijetih u Imenik javnih izvršitelja.
Način vođenja Imenika javnih izvršitelja propisuje Ministarstvo.
Izuzeće javnog izvršitelja
Član 28
Na izuzeće javnog izvršitelja shodno se primjenjuju odredbe zakona kojim se uređuje parnični postupak, a koje se odnose na izuzeće sudije.
Zahtjev za izuzeće javnog izvršitelja stranka može staviti u prigovoru.
O zahtjevu za izuzeće javnog izvršitelja odlučuje predsjednik suda na čijem području se nalazi službeno sjedište javnog izvršitelja.
Protiv odluke o izuzeću javnog izvršitelja nije dozvoljen prigovor.
U slučaju izuzeća javnog izvršitelja, izvršni povjerilac će povjeriti predmet drugom javnom izvršitelju.
Obaveza postupanja
Član 29
Javni izvršitelj je dužan da uzme predmet u rad, osim u slučaju:
   1) izuzeća iz člana 28 ovog zakona;
   2) kad podnosilac predloga nije uplatio predujam za troškove izvršenja.
Ako javni izvršitelj odbije da uzme predmet u rad ili uskrati preduzimanje radnje bez opravdanog razloga, stranka ima pravo da podnese pritužbu Komori. U tom slučaju Komora će odrediti drugog javnog izvršitelja koji će preuzeti predmet.
Povjerljivost podataka
Član 30
Javni izvršitelj je dužan da kao poslovnu tajnu čuva podatke do kojih dođe u obavljanju svoje djelatosti i ne smije ih koristiti radi pribavljanja koristi za sebe ili druga lica.
Dužnost iz stava 1 ovog člana postoji i nakon prestanka obavljanja izvršiteljske djelatnosti.
Dužnost iz stava 1 ovog člana odnosi se i na zamjenike i zaposlene kod javnog izvršitelja.
Lice koje ima pristup podacima iz stava 1 ovog člana dužno je da ih čuva na način propisan za javnog izvršitelja.
Odgovornost za štetu
Član 31
Javni izvršitelj cjelokupnom svojom imovinom odgovara za štetu koju je drugom prouzrokovao nezakonitim i nepravilnim radom tokom postupka izvršenja.
Država Crna Gora ne odgovara za štetu koju je prouzrokovao javni izvršitelj.
Javni izvršitelj je odgovoran za rad svog zamjenika i solidarno je odgovoran za štetu prouzrokovanu njegovim nezakonitim i nepravilnim radom tokom postupka izvršenja.
Za štetu koju prilikom obavljanja pojedinih radnji izvršenja i obezbjeđenja prouzrokuju zaposleni kod javnog izvršitelja odgovara javni izvršitelj.
Obaveza podnošenja izvještaja o prihodima i imovini
Član 31a
Javni izvršitelji su dužni da podnesu izvještaj o imovini i prihodima, kao i imovini i prihodima bračnih i vanbračnih supružnika i djece koja žive u zajedničkom domaćinstvu, u skladu sa zakonom kojim se uređuje sprječavanje korupcije.
Provjera podataka iz izvještaja iz stava 1 ovog člana vrši se u skladu sa zakonom kojim se uređuje sprječavanje korupcije.
IV. PRESTANAK OBAVLJANJA DJELATNOSTI I RAZRJEŠENJE
Prestanak obavljanja djelatnosti
Član 32
Javni izvršitelj prestaje sa obavljanjem djelatnosti:
   1) kad ispuni uslove za starosnu penziju;
   2) na lični zahtjev;
   3) ako bude osuđen pravosnažnom presudom na bezuslovnu kaznu zatvora u trajanju dužem od šest mjeseci;
   4) razrješenjem.
U slučajevima iz stava 1 tač. 1, 3 i 4 ovog člana ministar će, na osnovu obavještenja Komore, donijeti odluku o prestanku obavljanja izvršiteljske djelatnosti.
Prestanak obavljanja djelatnosti na lični zahtjev javnog izvršitelja
Član 33
Javni izvršitelj može, u pisanoj formi, da obavijesti ministra da želi da prestane da obavlja izvršiteljsku djelatnost.
U odluci koju donosi ministar u slučaju iz stava 1 ovog člana određuje se rok za prestanak obavljanja izvršiteljske djelatnosti.
Istekom roka iz stava 2 ovog člana javni izvršitelj prestaje sa obavljanjem izvršiteljske djelatnosti.
Razrješenje javnog izvršitelja
Član 34
Javni izvršitelj se razrješava, ako:
   1) se utvrdi da u vrijeme imenovanja nije ispunjavao uslove za obavljanje djelatnosti javnog izvršitelja;
   2) vrši drugu djelatnost, odnosno poslove profesionalno, odnosno zasnuje radni odnos;
   3) je učinio najtežu disciplinsku povredu iz člana 54 stav 5 ovog zakona;
   4) je osuđen za krivično djelo koje ga čini nedostojnim za vršenje poslova javnog izvršitelja;
   5) postane trajno nesposoban za obavljanje izvršiteljske djelatnosti.
Komora je dužna da odmah po saznanju o postojanju razloga iz stava 1 ovog člana obavijesti ministra.
Odluka o razrješenju
Član 35
Odluku o razrješenju javnog izvršitelja donosi ministar.
U odluci iz stava 1 ovog člana ministar određuje vršioca dužnosti, u skladu sa članom 22 stav 2 ovog zakona.
Pravni lijek
Član 36
Protiv odluke o prestanku obavljanja djelatnosti javnog izvršitelja i odluke o razrješenju može se pokrenuti upravni spor, koji je hitan.
Objavljivanje odluke o prestanku obavljanja djelatnosti
Član 37
Pravosnažna odluka o prestanku obavljanja djelatnosti javnog izvršitelja, odnosno pravosnažna odluka o razrješenju dostavlja se javnom izvršitelju i objavljuje se u "Službenom listu Crne Gore".
V. UPISNIK, KNJIGE I RAČUNI
Finansijske knjige javnog izvršitelja
Član 38
Javni izvršitelj vodi finansijske knjige u koje je dužan da uredno bilježi sve prihode i rashode.
Vođenje upisnika
Član 39
Javni izvršitelj je dužan da vodi upisnik primljenih predloga za određivanje i sprovođenje izvršenja i drugih zahtjeva.
Upisnik iz stava 1 ovog člana sadrži: broj izvršnog predmeta, datum prijema, lično ime, odnosno naziv, prebivalište, odnosno sjedište, kao i poreski identifikacioni broj ili jedinstveni matični broj izvršnog povjerioca i izvršnog dužnika, vrijeme preduzimanja izvršnih radnji i ishod izvršenja.
Javni izvršitelj je dužan da pažljivo i ažurno vodi dnevnik rada u koji unosi bilješke o svakoj preduzetoj radnji.
Obrazac, sadržaj i način vođenja upisnika iz stava 1 ovog člana bliže uređuje Ministarstvo.
Čuvanje spisa i knjiga
Član 40
Javni izvršitelj je dužan da čuva spise predmeta i finansijske knjige trajno.
U slučaju prestanka rada javnog izvršitelja, Komora će preuzeti završene spise predmeta i finansijske knjige od vršioca dužnosti. Komora će zaključiti finansijske knjige i o sprovedenom postupku obavijestiti Ministarstvo.
Način preuzimanja spisa predmeta i finansijskih knjiga iz stava 2 ovog člana utvrđuje se aktom iz člana 9 ovog zakona.
Računi
Član 41
Javni izvršitelj je dužan da, prije početka rada, otvori odvojene račune i to:
   - poseban račun na koji se isključivo uplaćuju novčana sredstva naplaćena u postupku izvršenja;
   - račun na koji se polažu novčana sredstva na ime jemstva u postupku sprovođenja izvršenja i obezbjeđenja;
   - račun za rad kancelarije.
Isplata sa računa
Član 42
Javni izvršitelj je dužan da novčana sredstva sa posebnog računa iz člana 41 stav 1 alineja 1 ovog zakona odmah prebaci na račun izvršnog povjerioca, a najkasnije prvog sljedećeg radnog dana nakon što su novčana sredstva uplaćena na njegov poseban račun, osim u slučaju bolesti ili drugih opravdanih razloga, kad je dužan da ta sredstva prebaci na račun izvršnog povjerioca najkasnije u roku od 15 dana od dana uplate novčanih sredstava.
Javni izvršitelj je ovlašćen za prenos novčanih sredstava sa računa iz člana 41 ovog zakona. Javni izvršitelj može opunomoćiti drugo lice za prenos novčanih sredstava sa ovih računa.
Ako su novčana sredstva greškom uplaćena na neki drugi račun javnog izvršitelja, javni izvršitelj će ih bez odlaganja uplatiti na račun iz člana 41 stav 1 al. 1 i 2 ovog zakona. Na isti način javni izvršitelj će postupiti i u slučaju kad su mu novčana sredstva neposredno predata.
Sredstva na računima iz člana 41 stav 1 al. 1 i 2 ovog zakona ne mogu biti predmet izvršenja radi namirenja dugova javnog izvršitelja.
Isplata sa posebnog računa u slučaju manjka
Član 43
U slučaju manjka na računu iz člana 41 stav 1 al. 1 i 2 ovog zakona, javni izvršitelj je dužan da taj manjak odmah nadoknadi i za njega snosi odgovornost.
U slučaju da javni izvršitelj ne nadoknadi manjak, sredstva sa računa iz člana 41 stav 1 al. 1 i 2 ovog zakona se proporcionalno isplaćuju izvršnim povjeriocima srazmjerno njihovim potraživanjima.
VI. NAGRADA ZA RAD I NAKNADA TROŠKOVA
Tarifa o nagradama za rad i naknadama troškova
Član 44
Javni izvršitelj ima pravo na nagradu za rad i naknadu troškova prema Tarifi o nagradama za rad i naknadama troškova koju donosi Vlada, po pribavljenom mišljenju Komore.
Javni izvršitelj ima pravo da traži predujam troškova i nije dužan da postupa ako mu se zatraženi predujam ne plati.
Javni izvršitelj ima pravo da traži plaćanje nagrade odmah po završenom poslu.
Troškovi javnog izvršitelja
Član 45
Troškovi javnog izvršitelja vezani za izvršni postupak su troškovi tog postupka.
Obračun troškova iz stava 1 ovog člana vrši javni izvršitelj.
Javni izvršitelj će strankama izdati račun o plaćenoj nagradi i troškovima.
VII. KOMORA
Organizacija Komore
Član 46
Komora je profesionalno udruženje u koje se udružuju svi javni izvršitelji i njihovi zamjenici.
Komora ima svojstvo pravnog lica.
Sjedište Komore je u Podgorici.
Organi Komore su: Skupština, Izvršni odbor i predsjednik.
Skupština
Član 47
Skupštinu Komore čine svi javni izvršitelji i zamjenici.
Skupština Komore:
   1) donosi statut i druge opšte akte Komore;
   2) bira predsjednika Komore i članove Izvršnog odbora Komore;
   3) predlaže člana disciplinske komisije i njegovog zamjenika iz reda javnih izvršitelja;
   4) usvaja završni račun za proteklu kalendarsku godinu i predlog finansijskog plana za narednu godinu;
   5) razmatra i usvaja izvještaj o radu Komore;
   6) odlučuje o visini članarine i načinu njenog plaćanja;
   7) odlučuje o drugim pitanjima u skladu sa ovim zakonom i statutom Komore.
Sazivanje Skupštine
Član 48
Skupština Komore se saziva redovno dva puta godišnje povodom odlučivanja o završnom računu i predlogu finansijskog plana za narednu godinu, a vanredno u slučajevima predviđenim statutom Komore.
Javnost rada i druga pitanja od značaja za rad Skupštine uređuju se statutom Komore.
Izvršni odbor
Član 49
Izvršni odbor:
   1) upravlja i raspolaže sredstvima Komore;
   2) bira predsjednika Izvršnog odbora iz reda svojih članova;
   3) utvrđuje predlog statuta i drugih akata Komore;
   4) donosi poslovnik o svom radu;
   5) priprema predlog završnog računa Komore za proteklu kalendarsku godinu i predlog finansijkog plana za narednu godinu;
   6) priprema sjednice i izvršava odluke Skupštine Komore;
   7) organizuje stručno osposobljavanje javnih izvršitelja;
   8) stara se o naplati članarine;
   9) odlučuje o drugim pitanjima u skladu sa ovim zakonom i statutom Komore.
Predsjednik
Član 50
Predsjednik Komore predstavlja i zastupa Komoru.
Predsjednik Komore:
   1) se stara o zakonitosti rada Komore i o načelima savjesnog obavljanja djelatnosti javnih izvršitelja;
   2) izvršava odluke organa Komore kad je to određeno statutom Komore;
   3) se stara o odnosu javnih izvršitelja prema drugim organima;
   4) vrši druge poslove utvrđene ovim zakonom i statutom Komore.
Statut i Kodeks
Član 51
Statutom Komore uređuje se organizacija i način rada Komore, kao i sastav i način izbora njenih organa i druga pitanja od značaja za rad Komore.
Na statut Komore Ministarstvo daje saglasnost.
Etički kodeks javnih izvršitelja kojim se uređuju etička pravila profesionalnog ponašanja javnih izvršitelja, njihovih zamjenika i ostalih zaposlenih kod javnog izvršitelja donosi Skupština Komore.
Kontrola rada javnih izvršitelja
Član 52
Kontrolu rada javnih izvršitelja u okviru svoje nadležnosti vrši Komora.
Komora vrši kontrolu po službenoj dužnosti, najmanje jedanput godišnje.
Komora može da izvrši uvid u spise i finansijske knjige javnih izvršitelja; raspolaganje uskladištenim stvarima; priznanice za naplaćene iznose na ime nagrade i naknade izvršitelja, kao i da preduzme sve druge radnje u skladu sa zakonom i drugim propisima.
Ako se utvrdi nepravilnost u radu javnog izvršitelja, protiv njega će se preduzeti mjere propisane ovim zakonom.
Izvještaj o izvršenoj kontroli Komora dostavlja Ministarstvu.
Način vršenja kontrole rada javnih izvršitelja, u smislu ovog člana, utvrđuje Skupština Komore.
Prihodi Komore
Član 53
Prihodi Komore obezbjeđuju se iz sredstva ostvarenih naplatom članarine, donacija i drugih izvora.
VIII. DISCIPLINSKA ODGOVORNOST I DISCIPLINSKI POSTUPAK
Disciplinska odgovornost javnog izvršitelja
Član 54
Javni izvršitelj disciplinski odgovara za disciplinske povrede koje u obavljanju izvršiteljske djelatnosti učini svojom krivicom (u daljem tekstu: disciplinske povrede), propisane ovim zakonom.
Disciplinske povrede iz stava 1 ovog člana mogu biti lakše, teže i najteže.
Lakše disciplinske povrede su ako javni izvršitelj:
   1) ne postupa u skladu sa propisom iz člana 9 ovog zakona;
   2) tri puta uzastopno neopravdano izostane sa sjednice organa Komore čiji je član;
   3) nedolično se ponaša prema drugim javnim izvršiteljima, zaposlenima kod javnog izvršitelja i zaposlenima u organima Komore;
   4) nedolično se ponaša na javnom mjestu ili u javnim aktivnostima (javni nastupi i dr.) ili nanosi štetu ugledu Komore i profesije javnog izvršitelja;
   5) nedolično se ponaša prema strankama, drugim licima i organima koji vrše nadzor nad radom javnih izvršitelja.
Teže disciplinske povrede su ako javni izvršitelj:
   1) preduzme radnju u predmetu u kojem bi morao biti izuzet;
   2) se reklamira putem sredstava javnog informisanja, bilborda i dr;
   3) očigledno ili grubo zloupotrebljava, odnosno prekorači ovlašćenja utvrđena ovim zakonom;
   3a) prilikom preduzimanja službenih radnji postupa suprotno zakonu;
   4) ne postupa u skladu sa odlukama nadležnih organa;
   5) onemogućava vršenje nadzora u skladu sa ovim zakonom;
   6) iznosi povjerljive informacije iz izvršnog predmeta do kojih je došao u vršenju izvršiteljske djelatnosti;
   7) ne poštuje dnevni raspored iz člana 5a stav 4 ovog zakona;
   8) dolazi na posao u napitom stanju, opija se tokom rada ili koristi opojne droge;
   9) ponovi lakšu disciplinsku povredu u toku jedne godine;
   10) neuredno vodi finansijske knjige, upisnike i druge evidencije tako što u njima netačno prikazuje ili propušta da prikaže podatke koje po zakonu ili drugim propisima mora prikazati;
   11) neopravdano odbije da uzme predmet u rad;
   12) ne obavlja poslove vršioca dužnosti javnog izvršitelja do imenovanja drugog javnog izvršitelja;
   13) ne plaća članarinu Komori u skladu sa aktom Komore;
   14) bez opravdanog razloga ne učestvuje u obaveznom stručnom usavršavanju organizovanom od strane Komore i Centra za obuku u sudstvu i državnom tužilaštvu;
   15) ne dostavlja ili dostavlja neuredne izvještaje o radu na zahtjev nadležnih organa.
Najteže disciplinske povrede su ako javni izvršitelj:
   1) suprotno Tarifi o nagradama i naknadama troškova za rad javnih izvršitelja obračunava ili traži veću ili manju nagradu;
   2) tokom javne prodaje ili drugog postupka koji sprovodi kao javni izvršitelj kupi za sebe ili svoje srodnike stvar koja se prodaje ili kupi potraživanja ili druga prava;
   3) nestručno i nesavjesno vrši izvršiteljsku djelatnost;
   4) zastupa stranku ili profesionalno vrši drugu djelatnost koja je nespojiva sa vršenjem poslova javnog izvršitelja iz čl. 2 i 3 ovog zakona;
   5) poslove javnog izvršitelja vrši za vrijeme za koje je rješenjem privremeno udaljen u skladu sa članom 62 ovog zakona;
   6) nezakonito raspolaže sredstvima sa računa iz člana 41 stav 1 al. 1 i 2 ovog zakona.
Javni izvršitelj nestručno i nesavjesno vrši izvršiteljsku djelatnost ako u jednoj godini, bez opravdanog razloga ne donese rješenje o izvršenju u 10% predmeta ili ne postupi u zakonskim rokovima, odnosno ima najmanje 20 % ukinutih rješenja donijetih na osnovu izvršene isprave, odnosno najmanje 40% ukinutih rješenja donijetih na osnovu vjerodostojne isprave, kao i najmanje 30% predmeta u kojim je usvojen zahtjev za otklanjanje nepravilnosti u postupku sprovođenja izvršenja.
Odgovornost za krivično djelo ili prekršaj ne isključuje disciplinsku odgovornost javnog izvršitelja.
Disciplinske mjere
Član 55
Disciplinske mjere za lakše disciplinske povrede su:
   1) opomena;
   2) novčana kazna koja se izriče za jedan mjesec, u iznosu od jedne prosječne mjesečne zarade sudije osnovnog suda isplaćene u mjesecu u kojem je mjera izrečena.
Disciplinska mjera za teže disciplinske povrede je novčana kazna u iznosu do 24 prosječne mjesečne zarade sudije osnovnog suda, isplaćene u mjesecu u kojem je mjera izrečena.
Disciplinska mjera za najteže disciplinske povrede je razrješenje.
Ako je izvršenjem disciplinske povrede javni izvršitelj stekao imovinsku korist, dužan je da vrati iznos stečene koristi.
Izricanje disciplinskih mjera
Član 56
Prilikom izricanja disciplinskih mjera uzimaju se u obzir sve okolnosti koje mogu da utiču na vrstu mjere i visinu novčane kazne, a naročito težina i posljedice disiplinske povrede, učinjena šteta, stepen odgovornosti i ranije izrečene disciplinske mjere.
Podaci o disciplinskim postupcima i izrečenim mjerama upisuju se u Imenik javnih izvršitelja.
Disciplinska komisija
Član 57
Postupak utvrđivanja disciplinske odgovornosti javnog izvršitelja za lakše i teže disciplinske povrede vodi i odluku donosi prvostepena disciplinska komisija.
Prvostepena disciplinska komisija ima tri člana koje imenuje ministar, i to jednog člana iz reda predstavnika osnovnog suda kojeg predlaže Sudski savjet, jednog člana iz reda predstavnika državnog tužilaštva kojeg predlaže Tužilački savjet i jednog člana iz reda javnih izvršitelja koga predlaže Komora. Predsjednik prvostepene disciplinske komisije je član komisije iz reda predstavnika osnovnog suda.
Predsjednik i članovi prvostepene disciplinske komisije imaju zamjenike koji se imenuju u skladu sa stavom 2 ovog člana.
Pokretanje disciplinskog postupka
Član 58
Predlog za pokretanje disciplinskog postupka mogu podnijeti Ministarstvo i predsjednik Komore, po sopstvenoj inicijativi, kao i po pritužbi i inicijativi stranaka u postupku, njihovih zastupnika i punomoćnika. Predlog po pritužbi i inicijativi stranaka može podnijeti i predsjednik suda za čije područje je javni izvršitelj imenovan.
Postupak po predlogu
Član 59
Kad prvostepena disciplinska komisija primi predlog za pokretanje disciplinskog postupka dostavlja ga javnom izvršitelju protiv koga je podnijet predlog da se, u roku od osam dana, izjasni o navodima predloga.
Javni izvršitelj ima pravo na branioca.
Nakon što primi odgovor javnog izvršitelja, odnosno po isteku roka iz stava 1 ovog člana, prvostepena disciplinska komisija zakazuje raspravu.
Rasprava
Član 60
Rasprava u disciplinskom postupku protiv javnog izvršitelja nije javna, osim ako to javni izvršitelj protiv koga se vodi disciplinski postupak izričito zahtijeva.
Ako javni izvršitelj protiv koga se vodi disciplinski postupak ne pristupi po pozivu na raspravu, iako je uredno pozvan, odluka se može donijeti i u njegovom odsustvu.
Prvostepena disciplinska komisija donosi odluku nakon održane rasprave. Odluka prvostepene disciplinske komisije dostavlja se podnosiocu predloga za pokretanje disciplinskog postupka, javnom izvršitelju protiv koga je pokrenut disciplinski postupak i Komori.
Odluka disciplinske komisije
Član 61
Protiv odluke prvostepene disciplinske komisije može se izjaviti prigovor drugostepenoj disciplinskoj komisiji, u roku od osam dana od dana prijema odluke, preko prvostepene disciplinske komisije.
Drugostepena disciplinska komisija ima tri člana koje imenuje ministar i to jednog člana iz reda predstavnika Vrhovnog suda Crne Gore kojeg predlaže Sudski savjet, jednog člana iz reda predstavnika Specijalnog državnog tužilaštva kojeg predlaže Tužilački savjet i jednog člana iz reda javnih izvršitelja koga predlaže Komora. Predsjednik drugostepene disciplinske komisije je član komisije iz reda predstavnika Vrhovnog suda.
O prigovoru iz stava 1 ovog člana, drugostepena disciplinska komisija odlučuje u roku od 30 dana.
Protiv odluke drugostepene disciplinske komisije može se pokrenuti upravni spor, koji je hitan.
Predlog za razrješenje
Član 61a
Postupak utvrđivanja disciplinske odgovornosti javnih izvršitelja za najteže disciplinske povrede vodi disciplinska komisija iz člana 61 stav 2 ovog zakona i utvrđuje predlog za razrješenje javnog izvršitelja koji dostavlja ministru.
U slučaju pokretanja disciplinskog postupka za najteže disciplinske povrede, odluku o odbacivanju odnosno odbijanju zahtjeva za pokretanje disciplinskog postupka, odnosno odluku o obustavi tog postupka donosi disciplinska komisija iz stava 1 ovog člana.
Na pokretanje i vođenje postupka utvrđivanja disciplinske odgovornosti iz stava 1 ovog člana primjenjuju se odredbe čl. 58, 59 i 60 ovog zakona.
Izuzeće člana disciplinske komisije
Član 61b
U slučaju da se disciplinski postupak vodi protiv javnog izvršitelja koji je član disciplinske komisije, kao član disciplinske komisije učestvovaće njegov zamjenik.
Mandat disciplinske komisije
Član 61c
Članovi prvostepene i drugostepene disciplinske komisije i njihovi zamjenici, imenuju se na period od dvije godine i mogu biti ponovo imenovani.
Članovi prvostepene i drugostepene disciplinske komisije imaju pravo na naknadu za rad iz sredstava Komore u visini koju odredi ministar na predlog Komore.
Privremeno udaljenje
Član 62
Kad je protiv javnog izvršitelja pokrenut disciplinski postupak, disciplinska komisija će donijeti rješenje o njegovom privremenom udaljenju, ako je:
   1) protiv javnog izvršitelja pokrenut krivični postupak zbog krivičnog djela za koje se goni po službenoj dužnosti, a koje ga čini nedostojnim za obavljanje izvršiteljske djelatnosti;
   2) javnom izvršitelju u krivičnom postupku izrečena mjera bezbjednosti zabrane obavljanja izvršiteljske djelatnosti, a odluka o tome još nije postala pravosnažna.
Rješenje o privremenom udaljenju javnog izvršitelja protiv koga je pokrenut disciplinski postupak disciplinska komisija može donijeti i u slučaju kad je to nužno radi zaštite časti i ugleda izvršiteljske djelatnosti ili radi zaštite interesa stranaka.
Za vrijeme privremenog udaljenja javni izvršitelj ne može primati predmete niti postupati u predmetima.
Zastarjelost
Član 63
Pokretanje disciplinskog postupka za lakšu disciplinsku povredu zastarijeva u roku od jedne godine od dana kad je disciplinska povreda učinjena.
Pokretanje disciplinskog postupka za težu i najtežu disciplinsku povredu zastarijeva u roku od tri godine od dana kad je disciplinska povreda učinjena.
Vođenje disciplinskog postupka zastarijeva kad protekne dva puta onoliko vremena koliko je zakonom propisano za zastarjelost pokretanja disciplinskog postupka.
Neblagovremeni zahtjev za pokretanje disciplinskog postupka odbaciće se.
Izvršenje disciplinske mjere zastarijeva u roku od jedne godine od dana pravosnažnosti odluke kojom je izrečena disciplinska mjera.
Ako disciplinska povreda povlači krivičnu odgovornost, disciplinski postupak se može pokrenuti sve do isteka roka zastarjelosti krivičnog gonjenja.
Evidencija disciplinskih mjera
Član 64
Pravosnažna disciplinska mjera upisuje se u imenik javnih izvršitelja.
Disciplinske mjere za lakše disciplinske povrede će se brisati iz imenika javnih izvršitelja po isteku jedne godine, a disciplinske mjere za teže disciplinske povrede po isteku pet godina od dana konačnosti, odnosno pravosnažnosti odluke kojom je izrečena disciplinska mjera.
O izrečenim disciplinskim mjerama Komora obavještava Ministarstvo.
Disciplinska odgovornost zamjenika javnog izvršitelja
Član 64a
Odredbe o disciplinskoj odgovornosti javnih izvršitelja primjenjuju se i na zamjenika javnog izvršitelja.
Shodna primjena
Član 64b
Na pitanja vođenja disciplinskog postupka i donošenja odluka, koja nijesu uređena ovim zakonom, shodno se primjenjuju odredbe Zakonika o krivičnom postupku.
Izvršenje disciplinskih mjera
Član 64c
Disciplinske mjere izrečene u disciplinskom postupku izvršava Komora.
Odluka o izrečenoj novčanoj kazni, kao i odluka o troškovima disciplinskog postupka donijeta u prvostepenom disciplinskom postupku protiv koje nije izjavljen prigovor ili je potvrđena odlukom drugostepenog disciplinskog organa ima snagu izvršne isprave.
Sredstva prikupljena izvršenjem novčanih kazni i naplatom troškova disciplinskog postupka prihod su Komore.
IX. ORGANIZACIJA ISPITA
Uslovi za polaganje ispita za javnog izvršitelja
Član 65
Ispit za javnog izvršitelja može da polaže lice koje je položilo pravosudni ispit.
Ispitna komisija
Član 66
Ispit za javnog izvršitelja polaže se pred ispitnom komisijom (u daljem tekstu: Komisija), koju rješenjem imenuje ministar.
Stručne poslove za Komisiju vrši Ministarstvo.
Predsjedniku i članovima Komisije, njihovim zamjenicima i sekretaru pripada naknada za rad u Komisiji, u visini koju utvrdi ministar.
Podnošenje prijave
Član 67
Prijava za polaganje ispita za javnog izvršitelja, sa dokazima o ispunjavanju uslova iz člana 65 ovog zakona podnosi se Ministarstvu.
Rješenje o odobravanju polaganja ispita
Član 68
Ministar donosi rješenje kojim odobrava polaganje ispita za javnog izvršitelja licu koje ispunjava zakonom propisane uslove.
Program i način polaganja ispita za javnog izvršitelja
Član 69
Program i način polaganja ispita za javnog izvršitelja utvrđuje Ministarstvo.
Uvjerenje
Član 70
O položenom ispitu za javnog izvršitelja izdaje se uvjerenje.
Evidencija
Član 71
O licima koja su položila ispit za javnog izvršitelja Ministarstvo vodi evidenciju.
X. IZVJEŠTAJI
Izvještaj o radu javnih izvršitelja
Član 72
Javni izvršitelj je dužan da podnese godišnji izvještaj o svom radu Komori, do 1. marta tekuće za prethodnu godinu.
Godišnji izvještaj sadrži sljedeće podatke:
   1) ukupan broj predmeta u radu;
   2) ukupan broj riješenih predmeta;
   3) ukupan broj neriješenih predmeta na kraju godine;
   4) iznos troškova iz člana 45 ovog zakona;
   5) odnos ukupnog iznosa sredstava naplaćenih u postupku izvršenja i ukupnog iznosa potraživanja.
Komora sačinjava zbirni izvještaj o radu javnih izvršitelja, koji za svakog javnog izvršitelja sadrži podatke iz stava 2 ovog člana i dostavlja ga Ministarstvu do 31. marta tekuće za prethodnu godinu.
Izvještaj iz stava 3 ovog člana se objavljuje na internet stranici Ministarstva i Komore i dostupan je javnosti sve do objavljivanja podataka za narednu godinu.
XI. NADZOR
Nadzor koji vrši ministarstvo
Član 73
Nadzor nad zakonitošću rada javnih izvršitelja i Komore vrši Ministarstvo, po službenoj dužnosti ili na predlog predsjednika suda za čije područje je javni izvršitelj imenovan, predsjednika Komore, kao i po inicijativi stranaka i učesnika u postupku.
Javni izvršitelj je dužan da Ministarstvu omogući pregled spisa predmeta, upisnika iz člana 39 ovog zakona i druge dokumentacije u vezi obavljanja izvršiteljske djelatnosti.
U okviru vršenja nadzora nad zakonitošću rada javnog izvršitelja i Komore ovlašćeno službeno lice Ministarstva može naložiti mjere za otklanjanje nedostataka u radu javnog izvršitelja i odrediti rok za postupanje po tim mjerama.
XII. PRELAZNE I ZAVRŠNE ODREDBE
Član 74
Broj mjesta i službenih sjedišta javnih izvršitelja Ministarstvo će odrediti najkasnije u roku od tri mjeseca od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Član 75
Propisi za sprovođenje ovog zakona donijeće se najkasnije u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Član 75a
Propis iz člana 9 ovog zakona uskladiće se sa ovim zakonom u roku od šest mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Član 76
Polaganje ispita za javnog izvršitelja Ministarstvo će organizovati najkasnije u roku od devet mjeseci od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Član 77
Ministarstvo će raspisati konkurs za imenovanje javnih izvršitelja najkasnije u roku od mjesec dana nakon što ispit za javnog izvršitelja položi najmanje deset kandidata.
Član 78
Komora će se konstituisati kad bude imenovano najmanje deset javnih izvršitelja.
Do konstituisanja Komore sve poslove iz njene nadležnosti obavljaće Ministarstvo.
Član 78a
Javni izvršitelj imenovan u skladu sa Zakonom o javnim izvršiteljima ("Službeni list CG", broj 61/11), koji na dan stupanja na snagu ovog zakona ne ispunjava uslove za imenovanje iz člana 10 stav 1 tačka 5 ovog zakona, dužan je da položi pravosudni ispit, odnosno ispit za javnog izvršitelja, u roku od jedne godine od dana stupanja na snagu ovog zakona.
Javnom izvršitelju koji ne položi pravosudni ispit, odnosno ispit za javnog izvršitelja prestaje izvršiteljska djelatnost.
Odluku iz stava 2 ovog člana donosi ministar.
Član 78b
Državljanin države članice Evropske unije može se imenovati za javnog izvršitelja u skladu sa ovim zakonom od dana pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji.
Član 78c
Postupci disciplinske odgovornosti i razrješenja javnih izvršitelja započeti prije stupanja na snagu ovog zakona okončaće se u skladu sa Zakonom o javnim izvršiteljima ("Službeni list CG", broj 61/11).
Član 78d
Javni izvršitelji su dužni da izvještaj iz člana 31a ovog zakona podnesu u roku od 30 dana od dana stupanja na snagu ovog zakona, prema stanju na dan podnošenja izvještaja.
Član 79
Ovaj zakon stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u "Službenom listu Crne Gore".